Težko je komentirati enostranske interpretacije gospoda Janneja Harjunpääja iz DUTB, ker je očitno glavni motiv njegovega nastopa na RTV Slovenije preusmerjanje pozornosti od težav, v katerih se je zaradi svojega načina dela znašla DUTB. Dejstvo je namreč, da bi bilo potrebno komentirati skorajda prav vsak njegov stavek, saj je njegov nastop dejansko poln vsebine, ki zavaja, ki temelji samo na polresnicah ali pa celo…
Nastop s takim motivom in že omenjenim vsebinskim pristopom ima gotovo lahko samo en namen, to pa je opravičevanje pravno neutemeljenih ali celo nezakonitih aktivnosti, ki jih je DUTB izvedla v preteklem času.
Vsekakor pa ne moremo mimo tega, da javnosti, kot že nekajkrat do sedaj, ponovno predstavimo vsaj nekaj resničnih ugotovitev, ki že same po sebi demantirajo zavajajoče izjave gospoda Janneja Harjunpääja iz DUTB.
1. Okarakteriziranje predloga za preventivno prestrukturiranje z izrazom »skrajno neprofesionalen načrt« težko vzdrži resno kritično analizo, saj ta predlog izhaja iz študije, ki jo je prav na zahtevo DUTB in drugih upnikov pripravila svetovalna družba, posebej specializirana za področje turizma, iz ZDA. Študija in sam predlog seveda ne govorita le o razvoju družbe Sava Turizem, ampak predvsem o učinkih, ki jih lahko prinese povezovanje te družbe z drugima dvema turističnima družbama (Istrabenz Turizem, d.d., Hoteli Bernardin, d.d.), v katerih ima Sava, d.d., kapitalske deleže. To dejstvo namreč gospod Janne Harjunpää namerno ali nenamerno preskoči, zaradi česar tudi očitno ne želi govoriti o vlogi Save, d.d., v procesu povezovanja (konsolidacije) teh treh turističnih družb. Prav to povezovanje pa bo poleg dobrega posameznega poslovanja družb na samostojni osnovi v naslednjih letih prineslo močno povečanje premoženja v vseh treh družbah. S tega vidika bodo predvsem Sava, d.d., pa tudi posamezne družbe seveda še bolj zanimive za pravega strateškega partnerja, vendar bo zaradi povečanega premoženja cena takrat veliko višja. To pa seveda prinaša tudi možnost bistveno večjega poplačila davkoplačevalcev, kot pa bi bila sedaj.
2. Glede zavajanja, da smo revizorju, s katerim je DUTB samostojno v imenu uprave Save, d.d., podpisal pogodbo, onemogočili pričetek dela (g. Janne Harjunpää: »…našemu svetovalcu za prestrukturiranje, revizorju, niso dovolili vstopa v podjetje«) pojasnjujemo, da je že v zaključni fazi revizija, ki jo že opravlja revizor, prav tako uvrščen v skupino »big 4«. Odločitev uprave Save, d.d., da isti revizijski postopek opravlja le en revizor, ne pa da ima vsak upnik svojega revizorja, temelji tudi na strokovnem mnenju, ki smo ga dobili od Agencije RS za javni nadzor nad revidiranjem. Torej niti slučajno ne gre za to, kot zavaja gospod Janne Harjunpää, DUTB, da uprava Save, d.d., ne želi neodvisne revizije, ampak za strokovno utemeljen in profesionalen pristop uprave Save, d.d.
3. Trditev gospoda Janneja Harjunpääja, da je DUTB priskrbela gotovino Savi, d.d., pa ni samo zavajanje, ampak čista neresnica. Sava, d.d., je bila in je likvidna. Vodstvo Save, d.d., je zagotavljalo in še vedno zagotavlja ustrezne vire za primeren nivo likvidnosti. Ne samo, da Sava, d.d., in družbe skupine Sava v zadnjih štirih letih s strani bank niso prejele niti evra dodatne likvidnosti, pač pa je bilo ravno obratno. Skupina Sava je v tem času bankam plačala preko 140 milijonov evrov glavnic in obresti.
4. Glede sodelovanja DUTB v postopku prisilne poravnave je treba ponovno poudariti, da se je skupini predlagateljev prisilne poravnave šele na osnovi sklepa sodišča formalno priključila tudi DUTB. Sodišče tudi apelira na vse upnike, da tvorno sodelujejo, da bi čim prej prišli do skupnega predloga načrta finančnega prestrukturiranja Save, d.d. Na žalost pa DUTB, kot le en izmed osmih predlagateljev prisilne poravnave, z drugimi ne želi sodelovati, ampak želi načrt finančnega prestrukturiranja Save, d.d., pripraviti sama, o čemer pričajo tudi ustrezni zapisniki. Ne smemo pozabiti dejstva, da je DUTB sicer največja upnica, vendar načrta finančnega prestrukturiranja ne more izglasovati sama, tako kot ga tudi ne morejo izglasovati drugi upniki predlagatelji brez DUTB.
5. Prodaja deleža (delnic) Save, d.d., v Gorenjski banki, d.d., je bila že sestavni del načrta v postopku preventivnega prestrukturiranja in bo seveda tudi del načrta finančnega prestrukturiranja v postopku prisilne poravnave, saj mora Sava, d.d., zaradi vračanja dolgov prodati svoj finančni steber, njena razvojna strategija pa je povezana s turističnim stebrom. Sava, d.d., je s prodajnim postopkom pričela že junija, vendar ga je DUTB zaustavila z argumentacijo, da mora prav DUTB aktivno sodelovati pri prodaji Gorenjske banke, d.d., Banka Slovenije pa je prodajo s svojo najnovejšo odločbo ponovno aktivirala z jasno zahtevo, da je treba prodajo končati v zelo kratkem času, t.j. v šestih mesecih.
6. Gospod Janne Harjunpää, DUTB, poskuša z insinuacijami v zvezi z odnosom med Savo, d.d., kot lastnikom, in Savo Turizem kot odvisno družbo, ponovno utrjevati že mnogokrat s strani DUTB izrečeno konstatacijo, da Sava, d.d., izčrpava svojo hčerinsko družbo, ki zaradi tega ne more vlagati v vzdrževanje in razvoj. Sava, d.d., ne izčrpava Save Turizma, kar smo v svojih izjavah že nekajkrat poudarili. Vse to je razvidno tudi iz denarnih tokov in objav ter poročil, ki jih mora Sava, d.d., kot kotirajoča družba javno objavljati. Sava Turizem seveda ni kapitalsko podhranjena, itd. V podporo tej trditvi navajamo nekaj številk. Družba Sava Turizem, d.d., ima skoraj 100 milijonov evrov kapitala, razmerje med neto finančnim dolgom in EBITDA kot kazalnikom finančne trdnosti pa bo konec leta 2015 na račun poplačil finančnih obveznosti in izboljšanja EBITDA za preko 80% primerjalno na leto 2011 znašalo 3,1. K izboljšanju EBITDA-ja je pomembno prispevalo tudi znižanje stroškov v višini 7 milijonov evrov letno. Družba ima visoko bonitetno oceno. Pri tem dodatno navajamo, da je družba v obdobju 2011-2014 skladno z veljavnim sporazumom z bankami upnicami investirala v izboljšanje svojih kapacitet v višini 31 milijonov evrov.
Sava, d.d.
Korporativno komuniciranje